![Як житомирська гречка підкорює американський ринок Як житомирська гречка підкорює американський ринок](https://static.ukrinform.com/photos/2024_03/thumb_files/630_360_1710430655-436.jpg)
Як житомирська гречка підкорює американський ринок
Щоби гречка, яка квітне в червні білим цвітом і манить своїм нектаром бджіл, потрапила на прилавки магазинів, треба докласти чимало зусиль. Зібрати її з поля – лише частина справи, попереду – складний виробничий процес, що перетворює зерно на крупу.
Кореспондентка Укрінформу побувала на крупозаводі «Озерянка», що працює на Житомирщині та є одним із найбільших в Україні. Як житомирська гречка підкорює американський ринок та чому без її лушпиння не обходяться весілля в Китаї, – читайте у цій публікації.
![](https://static.ukrinform.com/photos/2024_03/1710430659-468.jpg)
ПЕРЕРОБЛЯТИ ПО 75 ТОНН СИРОВИНИ ЗА ДОБУ
Уже чотири роки поспіль Житомирщина є лідером за обсягами виробництва гречки в Україні. А крупозавод «Озерянка», продукція якого добре відома не лише в Україні, а й за кордоном, виробляє гречану крупу вже понад 20 років.
- Технологія переробки гречаної крупи – надскладна, – розповідає директор з розвитку бізнесу групи компаній «Крупозавод Озерянка», ТМ «Зерновита» та ТМ «Сонцядар» Василь Савчук. – В Україні заводи такого рівня, як наш, можна порахувати на пальцях. За 20 років наше підприємство пройшло низку модернізацій. Починали з 12 тонн сировини гречки за добу, сьогодні переробляємо 65, а в 2024 році плануємо вийти на 75 тонн. Замінюємо частину обладнання, щоб до кінця року досягнути цього показника.
![Василь Савчук Василь Савчук](https://static.ukrinform.com/photos/2024_03/1710430339-301.jpg)
За його словами, на крупозаводі є і лінія переробки ячменю та пшениці (на ячмінну, пшеничну і перлову крупи) потужністю близько 12 тонн за добу. Окрім того, на підприємстві закуповують, фасують уже перероблені горох, манку, пшоно і рис. Із 2018 року в Озерянці виготовляють макарони. Загалом потужності заводу дають змогу фасувати по 40 тис. пакунків круп за добу. Підприємство планує перейти на фасування всієї продукції в опаковання з твердим дном.
![](https://static.ukrinform.com/photos/2024_03/1710430659-136.jpg)
- У 2022 році ми вклали весь капітал, який у нас був, у придбання ще одного крупоцеху для переробки пшениці та ячменю. Коли розпочалася повномасштабна війна, був великий запит на продукти харчування, і ми бачили, що не встигаємо забезпечити ними населення та армію. На тлі такого попиту ціну на продукцію не підвищували. У 2022 році ми почали розширюватися, а в 2023-му – ще більше модернізувалися. У 2024 році плануємо встановити додаткове обладнання та продовжувати в цьому напрямі, – додає Василь Савчук.
![](https://static.ukrinform.com/photos/2024_03/1710430658-109.jpg)
ЯК ІЗ «КОРОБОЧКИ» З’ЯВЛЯЄТЬСЯ КРУПА
Крупозавод купує гречку в аграріїв Житомирської, Вінницької та Хмельницької областей.
Завідувачка виробництва ДП «Крупозавод Озерянка» Ольга Дрожак пояснює, що з поля привозять своєрідну «коробочку», в якій є ядро гречки, і щоб її «відкрити», треба добре попрацювати.
– У нас є своя сертифікована лабораторія, що перевіряє як вхідну, так і вихідну сировину. До неї надсилають попередній зразок гречаного зерна на аналіз, який проводять суто за ДСТУ. Визначають вологість, засміченість, крупність зерна, – розповідає завідувачка виробництва.
![Ольга Дрожак Ольга Дрожак](https://static.ukrinform.com/photos/2024_03/1710430423-275.jpg)
Гречане зерно, що пройшло експертизу, завозять на завод через вагову. А далі – на пробовідбірник. Це робот, який аналізує зерно у восьми точках кузова за допомогою вакуумної системи. Роблять це, щоби фермери не змішували зерно різної якості. Далі вантаж їде в лабораторну зону, де відстоюється, проходить аналіз.
![](https://static.ukrinform.com/photos/2024_03/1710430655-432.jpg)
Потім здійнюють первинне очищення гречаного зерна – з нього видаляють землю, камінці, що потрапляють із поля. Зерно відправляють на виробництво і вторинний процес очищення. Крупа проходить через сучасний фотосепаратор, який за допомогою фотоелементів та камер очищує її на 99,9%. Зерно пропарюють, висушують, сортують. Готова гречка має відлежатися ще п'ять днів – і її можна фасувати.
Ольга Дрожак звертає увагу на те, що гречаний проділ, відомий як січка, – це така ж гречка, але меншої фракції, адже розкололася під час виробничого процесу. Попри ретельне очищення, всі крупи перед приготуванням слід промивати водою, наголошує завідувачка виробництва.
![](https://static.ukrinform.com/photos/2024_03/1710430657-209.jpg)
«НАЙБІЛЬШЕ У США ПРИЖИЛИСЯ ГРЕЧКА ТА ГОРОХ»
Із гречаного зерна під час переробки отримують близько 20% лушпиння. До повномасштабної війни його експортували в Китай. Там цю сировину використовують для виробництва подушок, що слугують традиційними подарунками на китайських весіллях. Тепер гречаним лушпинням опалюють котельню заводу, що виробляє пару для підприємства.
Попри те, що гречка – традиційний український продукт, на неї є попит і за кордоном. Зокрема, у людей, в яких непереносність глютена.
![](https://static.ukrinform.com/photos/2024_03/1710430660-876.jpg)
- Свою продукцію ми експортуємо у країни Європи, – говорить Василь Савчук. – У 2023 році знайшли партнера у США, і для них було вже дві поставки, зокрема перша містила вісім позицій нашої продукції. Найбільше у США прижилися гречка та горох. Наші продукти – на поличках у Чикаго та Нью-Йорку. У США розвиваємо експорт і отримали сертифікат FDA (гарантує безпеку складу продукту та означає, що жоден його компонент не є шкідливий для людини, – ред.).
Директор із розвитку бізнесу додає, що його компанія співпрацює з країнами Балтії, ОАЕ, її продукцією зацікавилася Франція.
![](https://static.ukrinform.com/photos/2024_03/1710430657-607.jpg)
ЯК БІЗНЕС МОТИВУЄ БІЗНЕС
Візит на підприємство, до слова, організувала громадська організація «Вдоскональ себе», що сприяє розвиткові малого і середнього бізнесу. Голова правління організації Сергій Трохимишин зауважує, що такі заходи дають змогу підприємцям познайомитися між собою, перейняти спосіб мислення великого бізнесу, знайти нових клієнтів.
![](https://static.ukrinform.com/photos/2024_03/1710430654-455.jpg)
Нині громадська організація реалізує проєкт «Доступна бізнес-освіта» за грантові кошти німецької урядової компанії «Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH». У його межах передбачені школа підтримки малого і середнього бізнесу, стаді-тури, хакатони, воркшопи, онлайнові семінари та зустрічі з університетами.
За словами Сергія Трохимишина, цього року його організація планує допомогти тисячі представників бізнесу із Житомирської, Вінницької та Хмельницької областей.
Ірина Чириця, Житомир
Фото автора