![Ніяких городів та прибирань шкільних дворів, або Що так обурило освітнього омбудсмена Ніяких городів та прибирань шкільних дворів, або Що так обурило освітнього омбудсмена](https://static.ukrinform.com/photos/2021_09/thumb_files/630_360_1632779822-308.jpg)
Ніяких городів та прибирань шкільних дворів, або Що так обурило освітнього омбудсмена
У Мережі розгорілася чергова дискусія через заяву освітнього омбудсмена Сергія Горбачова про те, що залучати учнів до праці замість уроків – це незаконно. Зокрема, діти не повинні заготовлювати городину, прибирати парки, двори навчальних закладів або мити класи.
За словами пана Горбачова, таких історій останнім часом почастішало. І наводить такі приклади:
- заготівля овочів, ягід та городини на зиму учнями та педагогами у Калинівській громаді на Вінниччині;
- доставка гарбузів з поля замість уроків праці в селі Велика Севастянівка Черкаської області;
- прибирання парку «Ювілейного» у Кременчуці учнями та студентами зі всього міста замість занять.
«Якою, скажіть мені, освітньою програмою передбачається праця дітей під час уроків на городі чи прибирання території міста?» – обурений омбудсмен.
Що пишуть у соцмережах
Українці з цього приводу розділилися, скажемо так, на три умовні табори: на прихильників такої дитячої діяльності, на противників, а також на тих, які… знаходяться «десь посередині».
Так, перші стверджують, що жодної людини не зіпсувала праця. «Що ж у цьому такого страшного? Раніше всі ми працювали на колгоспних полях, клумби копали, замітали шкільні території… І нічого не сталося, і людьми виросли. Зрештою, так формуються навички життя в громаді. Треба ж дітей виховувати чи ні?» - пише Оксана Денисенко. Її доповнила Ірина Підмогильна: «А ми свого часу і збирали картоплю, і чергували після уроків у класі… Все нормально, всі виросли. Цікаво, а що ж виросте із нинішніх дітей, які в руках тримають тільки смартфони, планшети?..» Нарешті, Ярослава Верба наголосила: «Йой, боженько, створили проблему на рівному місці. Та нехай працюють… Може, тоді усілякі дурниці менше в голову лізтимуть, зрештою, знатимуть ціну хліба».
Другі ж уважають, що в школі діти повинні здобувати знання, і все – крапка. «А прибирати територію, мити класи тощо… Вибачте, але цим повинні займатися ті, кому за це платять», - зауважив Зиновій Романів. «Є чітка норма: один прибиральник службових приміщень школи на кожні 500 кв. м площі, що прибирається. Є штатний розпис школи з кількістю технічних працівників. Є їхні посадові інструкції. Шановні прибиральники виконують свою важливу роботу та отримують заробітну плату», - додав Роман Корсун. «Учні не повинні виконувати цю роботу. Це експлуатація дитячої праці», - акцентує Олена Світлична.
Врешті-решт треті зайняли таку позицію, а саме: привчати дітей до праці треба, але іншими способами. «У моєму дитинстві, наприклад, старшокласників вчили працювати на верстатах, з електрикою, водити трактори. Охочих брали ремонтувати поламані парти, фарбувати, а потім на лінійці відзначали тих, хто відновлював школу. Ось тоді діти відчувають гордість за свою працю», - згадує Олександр Ляшенко. А Наталія Слободянюк згадала про волонтерство: «Працювати «на халяву» не є чимось поганим. Це можна. Тепер це називають волонтерством. Тільки рішення має бути свідомим, а не за правом сили. Тобто в позаурочний час і з дозволу батьків. Натомість те, що відбувається в деяких школах, навіть рабство нагадує більше, ніж безоплатний труд: дітям ніхто не пояснює, що вони безоплатно трудяться. Їх просто юзають».
То хто ж насправді має рацію? Очевидно, що відповідь на це питання може дати лиш буква закону.
Що говорить закон
В коментарі Укрінформу Юрист АО «Діксі Лекс» Андрій Бовкун наголосив, що у відповідно до ч. 1 ст. 53 Закону України «Про освіту», здобувачі освіти мають право на: безпечні та нешкідливі умови навчання; ...захист від будь-яких форм експлуатації. Простіше кажучи, у школі діти повинні здобувати знання, а не перетворюватися на робочий ресурс вчителя, директора, міста або селища.
«Це передбачається й пунктом 5 статті 53 Закону України «Про освіту»: залучення здобувачів освіти під час освітнього процесу до виконання робіт чи до участі у заходах, не пов’язаних з реалізацією освітньої програми, забороняється, крім випадків, передбачених рішенням Кабінету Міністрів України. Такими випадками, можуть бути залучення студентів вищих, учнів та слухачів професійно-технічних навчальних закладів до суспільно корисних робіт в умовах воєнного стану (врегульоване п. 5 порядку залучення працездатних осіб до суспільно корисних робіт в умовах воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 липня 2011 р. № 753, - Ред.)», - додав юрист.
А ще – ст. 43 Конституції України: Використання примусової праці забороняється.
Втім, якщо цього всього недостатньо… Нагадаємо, що з 1 січня 2021 року набув чинності новий санітарний регламент МОЗ для шкіл, відповідно до якого прибирання території школи, генеральне та щодобове поточне прибирання ділянки (підмітання, очищення від снігу, посадка дерев тощо, - Ред.) стало поза законом.
«Регламент лише створює правило, що учні повинні тримати власне робоче місце в чистоті, прибирати за собою сміття… Тобто учень має не смітити і прибрати за собою обгортки від їжі, лушпайки, рештки гумки. Дітей дозволяється залучати до поливу квітів та вологого прибирання поверхонь навчальних приміщень (крім вікон та підлоги). Йдеться лише про учнів 5-12-х класів. Водночас дітям не можна використовувати засоби для миття та дезінфекції. Робота із самообслуговування повинна проводитися за участю педагогічних та/або медичних працівників і не перевищувати 1 годину на тиждень», - перелічує пан Бовкун. І додає, що усі вище згадані дії повинні носити виключно рекомендаційний характер та жодним чином не мають бути пов’язані з примусом.
Але є винятки: добровільне волонтерство. За бажанням можна допомогти посадити квіти у дворі чи прибирати ділянку парку тільки в позаурочний час.
«Особи від 14 до 18 років можуть бути волонтерами лише за згодою батьків (усиновлювачів), прийомних батьків, батьків-вихователів або піклувальника. Водночас вони не можуть допомагати у медзакладах, ліквідовувати наслідки негоди чи аварій, допомагати ЗСУ, військовикам, поліції, органам державної влади під час тощо», - підкреслив юрист АО «Діксі Лекс».
І, мабуть, найголовніше… Відповідно до статті 150 Кримінального кодексу України за експлуатацію дитини порушники можуть отримати арешт до шести місяців або обмеження волі до трьох років з позбавленням права обіймати певні посади або вести певну діяльність на строк до трьох років. Якщо ж експлуатували не одного, а декількох дітей, то порушникам загрожує позбавлення волі від двох до п’яти років із забороною обіймати певні посади чи вести певну діяльність на строк до трьох років.
Якщо ж експлуатує дитину організована група, то термін позбавлення волі становить від п’яти до десяти років із забороною обіймати певні посади чи вести певну діяльність на строк до трьох років.
Мирослав Ліскович. Київ