![Рівень стійкості та згуртованості українців: результати дослідження та динаміка змін Рівень стійкості та згуртованості українців: результати дослідження та динаміка змін](https://static.ukrinform.com/photos/2024_05/thumb_files/630_360_1715686185-624.jpg)
Рівень стійкості та згуртованості українців: результати дослідження та динаміка змін
Організатор: Національна платформа стійкості і згуртованості.
Учасники: Юлія Тищенко - співзасновниця Національної платформи стійкості та згуртованості; Олег Саакян - політолог, співзасновник Національної платформи стійкості та згуртованості; Володимир Лупацій - співзасновник Національної платформи стійкості та згуртованості; Анастасія Шуренкова - керівниця відділу соціально-політичних досліджень дослідницької агенції InfoSapiens; Володимир Фесенко - політолог, директор Центру політичних досліджень “Пента”.
Питання до обговорення:
- Стійкість та згуртованість українців: презентація соціологічного дослідження;
- Зміна настроїв українців протягом останнього року: основні тренди;
- Основні кроки для збереження єдності у 2024 році.
Чому це важливо?
Під час заходу буде презентовано результати соціологічного дослідження на тему стійкості та згуртованості українців, їх готовності до взаємодії з різними соціальними групами та ставлення до діяльності різних інституцій.
Нагадаємо, торік на замовлення Національної платформи стійкості та згуртованості було проведене соціологічне дослідження на тему “Формула стійкості України: основні складові під час війни та у поствоєнний період”.
Національна платформа стійкості та згуртованості започаткована у лютому 2018-го року. Наші стратегічні пріоритети – це стійкість держави та суспільства, згуртованість та єдність. За час своєї діяльності Національна платформа стійкості та згуртованості провела понад 90 публічних заходів на національному, регіональному та місцевому рівнях й залучила провідних міжнародних експертів з питань миробудування, перехідного правосуддя, інформаційної реінтеграції, соціальної згуртованості та національної єдності.
Цей захід буде організований в рамках проєкту “Забезпечення стійкості України в умовах зростання ризиків та наслідків війни”, який реалізовується за фінансової підтримки Європейського Союзу.
Формат заходу – офлайн (Зала 2).
Журналісти зможуть поставити питання офлайн (Зала 2).
Прохання до журналістів прибувати за пів години до заходу.
Акредитація обов’язкова за тел.: +38 097 988 91 41
e-mail: natplatformdialogue@gmail.com
Реєстрація на подію за посиланням.
Захід транслюватиметься на сайті та YouTube-каналі Укрінформу: https://www.youtube.com/UkrinformTV.
Адреса Укрінформу: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 8/16.
Використання будь-яких матеріалів з офіційного YouTube-каналу Укрінформ можливе лише за умови дотримання авторських прав, встановлених каналом. Під час демонстрації ролика в ході прямого ефіру необхідно послатися на автора — Укрінформ — показати його назву на екрані та вимовити її вголос.
Підсумкові матеріали:
Державні інституції значно відстають в рівні довіри суспільства – соцопитування
Україна сьогодні потребує формування союзу між владою та суспільством, бо соціологічні дані свідчать про низьку довіру суспільства до державних інституцій в порівнянні з іншими соціальними інституціями.
Про це говорили експерти під час презентації в Укрінформі даних соціологічного дослідження “Настрої українців під час війни”, проведеного Національною платформою стійкості та згуртованості.
Так на запитання «що допомагає зберігати стійкість?» відповіді розподілилися таким чином: Віра в ЗСУ - 63%, Сім’я, родичі, близькі - 49%, Щоденна праця - 27%, Релігія/віра в бога - 21%, Участь у волонтерстві, зборі коштів - 18%, Віра у державу — 12%.
Учасники дослідження звернули увагу на суттєвий розрив між очікуваним лідером довіри українців ЗСУ та державою, вбачаючи в цьому ризики для стійкості й згуртованості суспільства в умовах війни.
Співзасновник Національної платформи стійкості та згуртованості Володимир Лупацій вважає, що ці дані є тривожні і на них слід зважати при ухваленні державних рішень.
“Розрив у підтримці ЗСУ і вірою в державу є проблемою. Ключовий ризик — це недооцінка як у державі, так і в суспільстві значення стійкості й соціальної згуртованості для виживання у війні на витривалість. Ми просто недооцінюємо загрозу, яка стосується фундаменту тилу та стійкості у цій війні. Цей індекс стійкості повинен бути серед показників оцінки ефективності діяльності державних інституцій. Ці дані слід включити в систему ухвалення рішень”, - наголосив Лупацій.
На його думку, підвищити довіру українців до державних інституцій можна лише спільними зусиллями влади і суспільства.
“Вихід один — це формування союзу між владою та суспільством. Суспільство оцінює ефективність влади по її здатності взаємодіяти з іншими гравцями — суспільством, бізнесом, місцевим самоврядуванням, громадянським суспільством, волонтерським рухом. Якщо ми хочемо зрушити з місця питання довіри, підвищити рівень стійкості й соціальної згуртованості, то це питання союзу влади з суспільством”, - зазначив Лупацій.
Політолог, директор Центру політичних досліджень “Пента Володимир Фесенко наголосив, що владі та суспільству слід відновити згуртованість, характерну для перших місяців війни.
“Єдності між владою і суспільством стало менше і це тривожна тенденція. Спостерігається розрив - влада сама по собі, а суспільство саме по собі. Єдності стало менше і її треба відновлювати, як це було в перші місяці війни. Коли виникла паливна криза, тоді бізнес активно співпрацював з органами державної влади в щоденному режимі. А останнім часом ми бачимо проблеми в стосунках між деякими державними інституціями і бізнесом, волонтерським рухом, громадськими організаціями”, - сказав Фесенко.
Водночас він вважає низький рівень довіри до державних інституцій традиційним для українців і дещо несправедливим.
“У нас завжди домінувало критичне й недовірливе ставлення до більшості державних інституцій. І парадокс, що чим менше знають люди про цю інституцію або знають лише з телевізора, тим критичніше до неї ставляться. Наприклад, найбільш негативне ставлення є до парламенту — мовляв, це місце суперечок і корупції. Про роботу уряду люди взагалі нічого не знають. А насправді уряд зараз робить дуже багато важливої роботи. Така абстрактна недовіра — це значною мірою проблема комунікації з боку держави і суспільних активістів”, - вважає Фесенко.
Політолог, співзасновник Національної платформи стійкості та згуртованості Олег Саакян, коментуючи низький показник довіри українців до державних інституцій, висловився за реконсолідацію суспільства.
“Активніше й гостріше постає питання реконсолідації суспільства. Бо цифри показують дистанціювання між суспільством, державою та армією — так, ніби, це три абсолютно різні суб’єкти. Відповідно пошук цієї гомогенності також виражається в декларуванні потреби єдності. А єдність — це не говорити про неї, а забезпечувати її в процесі творення реалізації політик спільних дій різних інституцій і груп населення. Єдність — це необхідна організація процесу так, щоб завжди було те, що єднає”, - сказав Саакян.
Дослідження “Настрої українців під час війни” підготовлено для Національної платформи стійкості та згуртованості та ГО “Український незалежний центр політичних досліджень”. Репрезентативне загальнонаціональне опитування, вибірка 1000 респондентів, чоловіки/жінки 16+, гранично максимальна похибка 3,1 %, покриває всі регіони України крім окупованих територій.
Відео:
Замовити фото натисніть тут - Фотобанк