![Презентація Пам’ятки для працівників правоохоронних органів та суддів для ефективного розслідування справ СНПК Презентація Пам’ятки для працівників правоохоронних органів та суддів для ефективного розслідування справ СНПК](https://static.ukrinform.com/photos/2024_04/thumb_files/630_360_1713979684-209.jpg)
Презентація Пам’ятки для працівників правоохоронних органів та суддів для ефективного розслідування справ СНПК
Організатори: ГО «UA Experts» за підтримки Офісу Віцепрем'єрки з питань європейської та євроатлантичної інтеграції Ольги Стефанішиної та Фонду ООН в галузі народонаселення UNFPA, Медіацентр Україна-Укрінформ.
Спікери: Анжела Стрижевська - к.ю.н., завідувачка кафедри кримінально-правової політики та кримінального права Навчально-наукового інституту права Київського національного університету імені Тараса Шевченка; Сніжана Кущ - головна національна координаторка ГО «UA Experts»; Надія Стефанів - суддя Касаційного кримінального суду в складі Верховного Суду; представники Офісу Віцепрем'єрки з питань європейської та євроатлантичної інтеграції України, міністерств, державних органів влади, судової гілки влади, правоохоронних органів, поліцейські, слідчі та прокурори, які розслідують випадки СНПК, адвокати та інші фахівці в галузі права.
Чому це важливо?
Спікери презентують Пам’ятку з документування, розслідування та судового розгляду справ щодо сексуального насильства, пов’язаного з конфліктом, для ефективного розслідування даної категорії справ та притягнення винних осіб до відповідальності. Вона не є юридичним документом і має рекомендаційний характер.
Формат заходу – офлайн (Зала 1).
Журналісти зможуть поставити питання офлайн (Зала 1).
Акредитація представників ЗМІ триватиме до 23 квітня 2024 року за посиланням.
Додаткова інформація для журналістів за тел.: 0975153306, e-mail: anna.kryzhanivska04@gmail.com (Анна Крижанівська).
Прохання до журналістів прибувати за пів години до заходу.
Захід транслюватиметься на сайті та YouTube-каналі Укрінформу: https://www.youtube.com/@UkrinformTV, а також ютуб-каналі Ukraine Media Center Ukrinform: https://www.youtube.com/@mediacenterukraine-ukrinfo5672/about, на фейсбук-сторінці Ukraine Media Center Ukrinform: https://www.facebook.com/UkraineMediaCenter/.
Адреса Укрінформу: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 8/16.
Використання будь-яких матеріалів з офіційного YouTube-каналу Укрінформ можливе лише за умови дотримання авторських прав, встановлених каналом. Під час демонстрації ролика в ході прямого ефіру необхідно послатися на автора — Укрінформ — показати його назву на екрані та вимовити її вголос.
Підсумкові матеріали:
У Києві презентували пам’ятку для розслідування справ щодо сексуального насильства під час війни
У медіацентрі Укрінформу відбулася презентація пам’ятки для працівників правоохоронних органів та суддів для ефективного розслідування та судового розгляду справ щодо сексуального насильства, пов’язаного з конфліктом (СНПК).
Суддя Верховного суду в Касаційному кримінальному суді Світлана Яковлєва відзначила, що ця пам’ятка матиме справді велике значення і стане в нагоді суддям.
«Унаслідок збройної агресії проти України перед вітчизняною системою правосуддя постав ряд викликів, у тому числі розгляд нової категорії кримінальних правопорушень – це воєнні злочини. Злочини, пов’язані з сексуальним насильством під час війни, хоч за статистикою їх нині констатовано небагато (за даними Офісу Генпрокурора - 274), але вони все-таки становлять частину воєнних злочинів. І саме правильна кваліфікація дій винних осіб у вчиненні саме такої категорії кримінальних правопорушень, важливість правильного досудового розслідування і притягнення до відповідальності винних осіб має значення», - розповіла Світлана Яковлєва.
Вона наголосила, що оскільки і розслідування, і збір доказів у таких справах мають особливе значення, то суддям, як і всім правоохоронним органам, що дотичні до розслідування таких фактів, слід дотримуватися не тільки вимог національного законодавства, а й міжнародних стандартів у цій сфері.
«Сама ця пам’ятка щодо кваліфікації справ СНПК передусім допоможе суддям, аби вони мали можливість справедливо розглянути ці справи, як із застосуванням українського законодавства, так і міжнародних норм. Це нова категорія для суддів, і нині цьому навчаємося», - розповіла суддя.
Вона вказала на те, що проблеми з розглядом таких справ можуть бути пов’язані з тим, що вони неправильно кваліфікуються. «Законодавство України містить вичерпний перелік норм, які відсилають нас до міжнародних документів. І інколи, коли проводиш навчання з суддями, з’ясовується, що не всі розуміють, як можна застосовувати міжнародне законодавство, маючи певні норми національного законодавства. Тому пам’ятка стане у нагоді», - упевнена Яковлева.
«У цій пам’ятці акумульовані й весь досвід Верховного Суду, оскільки ми розуміємо, що правильна взаємодія правоохоронних органів у роботі з постраждалими – це теж запорука розслідування і притягнення до відповідальності винних осіб. Головне, що при такій роботі важливо не нашкодити постраждалій особі, а отримати від неї інформацію і зафіксувати її належним чином, для того, щоб вона стала доказом і призвела до покарання винних осіб», - підсумувала суддя.
Одна з авторок пам’ятки, завідувачка кафедри кримінально-правової політики та кримінального права Навчально-наукового інституту права Київського національного університету імені Тараса Шевченка Анжела Стрижевська додала, що завдання цієї пам’ятки полягало не в тому, щоб навчити суддів писати судові рішення. «Я бачила основним завданням привернути увагу до проблем, які є в національному законодавстві і певну колізійність з нормами міжнародного права. Мені хотілося б, аби наш законодавець не рефлексував над викликами, які є сьогодні, а щоб він усвідомлено формував законодавство, маючи на увазі перспективи і наслідки його застосування», - зазначила вона.
Стрижевська звернула увагу на такий аспект: «Сексуальне насильство, пов’язане з конфліктом, і ми це бачимо у міжнародних судових рішеннях по Руанді, є способом геноциду. Стаття 442 Кримінального кодексу України, аж ніяк не кореспондується з визначенням геноциду, який міститься у Римському статуті. І я не бачу законодавчих ініціатив з цього приводу. Хоча про геноцид ми говоримо дуже багато».
Повертаючись до проблеми непокараного зла, науковця нагадала, що українці розуміють, що геноцид проти нас почався не під час нинішньої війни, а значно раніше. «Це і 1937, і 1938 рік. Це непокаране зло, а воно має тенденцію квітнути і отримувати нові форми. У творців цього зла формується думка, що вони і далі можуть це робити», - розповіла Стрижевська.
Вона нагадала, що визнати події перед другою світовою війною геноцидом проблематично через формальний момент – у тогочасному законодавстві не було відповідальності за геноцид. «І спроба Київського апеляційного суду уже в нинішніх умовах винести відповідне судове рішення про визнання і звинувачення у геноциді за статтею 442-ю Сталіна, Берії, Кагановича і всіх інших, це лише спроба. Серйозних наслідків навіть всередині країни вона не мала», - розповіла науковиця.
Вона закликала законодавців не лише говорити про геноцид, а й працювати над тим, щоб ці злочини можна було належним чином зафіксувати.
Ця пам’ятка, як відзначила Світлана Яковлєва, не замінить Кримінально-процесуальний кодекс, вона не є нормативним актом, але вона стане тим посібником, який допоможе зорієнтуватися суддям у доволі складній категорії справ стосовно сексуального насилля пов’язаного з конфліктом.
Пам’ятка підготовлена науковим та експертним товариством за підтримки Офісу віцепрем'єрки з питань європейської та євроатлантичної інтеграції Ольги Стефанішиної та Фонду ООН в галузі народонаселення UNFPA.
Відео:
Video:
Замовити фото натисніть тут - Фотобанк